![Egy ember magasztalja magát](https://in.hu/media-library/eyJhbGciOiJIUzI1NiIsInR5cCI6IkpXVCJ9.eyJpbWFnZSI6Imh0dHBzOi8vYXNzZXRzLnJibC5tcy8zMDExMDM1NC9vcmlnaW4uanBnIiwiZXhwaXJlc19hdCI6MTc3NzU3NTA2Nn0.Yvy2x7B6dH_o5Ferfpy18kHmifRMjCY47AabmOzpvbo/image.jpg?width=1200&height=600&quality=85&coordinates=0%2C180%2C0%2C180)
A nárcizmussal két különleges adottság jár — így furakodnak be az életünkbe
Erica Xu és munkatársai szerint a nárcisztikus emberek paradoxonja, hogy szociálisan problémás személyiségük ellenére könnyedén inspirálnak másokat és tudat alatt befolyásolják őket. Ennek köszönhetően gyakran töltenek be jelentős posztokat a munkahelyeiken. A kutatócsoport tagjai az elmélet bizonyítására két vizsgálatot dolgoztak ki, hogy rájöjjenek azokra a tényezőkre, melyektől az arrogáns és önmagasztaló emberek képesek elfogadtatni magukat.
Eredményként azt találták, hogy a hatalomfüggőség lehet az egyik oka a nárcisztikus paradox népszerűségének. Amennyiben egy társaság függ az adott személytől, akkor akaratlanul is nagyobb elfogadottságot élvez tetteivel kapcsolatban — írja a Psychology Today. A másik magyarázat a szakértelemre vezethető vissza.
A nárcisztikusok egoizmusa és állandó önmagasztalása gyakran nem megalapozatlan. Az a csapattag, aki egy munkafolyamatot kiemelkedően jól tud teljesíteni, az értékes tudást képes átadni és nyújtani az egység számára. Kiváló példa lehet erre, amikor az egyetemi órákon az oktató saját eredményeivel henceg. A diákok számára idegesítő lehet a viselkedése, ellenben világossá válik számukra, hogy a területén kiemelkedő eredményeket ért el a tanár.
Xu elmélete szerint tehát a szakértelem és a hatalomfüggőség kombinációja felülírhatja a hétköznapokban mutatott negatív személyiségjegyeket. Ezt az állítást két terepvizsgálat során bizonyították. A résztvevők önbevallásos kérdőíveket töltöttük ki, melyekben a kérdések a személyek saját nárcizmus szintjére irányultak, valamint a kollégáik tulajdonságaira és jellemére.
Emellett egymás szakértelmét is értékelték a munka kompetenciához szükséges aspektusaiban. Ahogy az eredmények mutatták, a szakértelem és a csoportcél-összefüggés két tényezője együttesen befolyásolta a nárcisztikus résztvevők népszerűségét és befogadását, valamint a frontvonalban dolgozó ilyen emberek jelleme egyáltalán nem számított hátránynak.
Nyitókép: Unsplash/Razvan Chisu